Camí dels Bons Homes 3. Bagà-Bellver de Cerdanya
[CA] Camí dels Bons Homes 3. Bagà-Bellver de Cerdanya
El Camí dels Bons Homes és un itinerari transpirinenc de llarg abast que discorre entre Berga i Foix (Arieja) inspirat en els recorreguts utilitzats pels càtars durant els segles XIII i XIV en el curs de la seva fugida d'Occitània. Es tracta d'una ruta de caràcter internacional configurada com a sender de gran recorregut amb el codi GR 107, senyalitzada amb marques de pintura de color blanc i vermell, banderoles direccionals a les cruïlles i indicacions informatives sobre el patrimoni i els serveis turístics de l'entorn. El catarisme fou un fenomen religiós que promovia una església basada en l'espiritualitat i la caritat, amb un retorn als valors més purs i senzills del cristianisme primitiu. Va sorgir a Bulgària en el s. XI; cavallers i mercaders el portaren a Llombardia i Occitània durant els s. XII i XIII i s'estengué per l'Imperi Germànic, Provença, Llenguadoc i el Pirineu català. Les comarques del Berguedà, l'Alt Urgell i Cerdanya foren punts de penetració i difusió del catarisme. Els últims reductes càtars a Catalunya van existir fins a principis del s. XIV. La història dels càtars està fortament relacionada amb el rumb que va prendre la Catalunya medieval. De fet, la monarquia franca va veure en l'anorreament del catarisme una excusa per a la seva expansió vers al sud a despit de l'embrionària nació occitanocatalana que, molt probablement, s'hagués acabat formant. La derrota de Muret (1213), on va morir el rei Pere I de Catalunya i Aragó, va significar tant l'inici del declivi tràgic del catarisme com d'un canvi substancial de la política catalana, que, durant el regnat de Jaume I, va girar-se al sud i al mar (els actuals País Valencià i Illes Balears). En aquest recull, s'explica el tram a peu que discorre entre Queralt (Berguedà) i Porta (Alta Cerdanya), repartit en quatre etapes que sumen 110 km de recorregut i més de 5.000 m de desnivell acumulat en pujada i 4.600 m de baixada. S'hi afegeix, també, una variant d'hivern de dues etapes que duu de Bellver de Cerdanya a Porta passant per Meranges, Guils de Cerdanya i la vall del riu Querol. Hi ha una variant de 81,3 km que discorre entre el santuari del Miracle (Solsonès) i la població de Gósol, on enllaça amb el recorregut principal. A més, hi ha alternatives per seguir el camí a cavall i amb bicicleta de muntanya. Cal tenir en compte que en el període comprès entre finals d'octubre i mitjan maig les parts altes de la travessa estan cobertes de neu i ofereixen condicions d'alta muntanya hivernal. Ruta senyalitzada Plantejament pràctic de la ruta. Tercera etapa: La travessa entre Berga i Porta s'ha dividit en quatre etapes. L'envergadura és important, per la qual cosa pot ser aconsellable partir-ne alguna en dos trams o bé escurçar-ne el recorregut. Mitjançant un transport en vehicle, aquesta tercera etapa es pot escurçar, per exemple, estalviant-se els 4,43 km (1 h 14 min) de carretera asfaltada entre Bagà i el camí de Gréixer, o bé els 2,17 km (0 h 31 min) que hi ha entre Sant Serni de Coborriu i Bellver de Cerdanya. Descripció: 0,00 km (787 m). Bagà. Un cop visitats els punts d'interès de la vila i el centre d'informació del Parc Natural del Cadí-Moixeró (Centre del Parc), s'ha d'anar fins a la carretera BV-4024 de Bagà al coll de Pal. Cal seguir-la en direcció N durant més de 4 km, per la qual cosa pot ser aconsellable fer-se acompanyar amb cotxe fins al trencall de Gréixer. 4,43 km (1.000 m), 1 h 14 min. Desviació a Gréixer. S'ha de deixar la carretera i girar a l'esquerra (NO) per una pista que, més enllà, deixa a mà dreta l'accés a Gréixer. Es desemboca a una altra pista, es gira a l'esquerra (O) i s'entra a la vall de la Fontbona. Al cap de poc, comença la pujada fins al coll d'Escriu per l'esplèndida fageda del Clot d'en Pere. 8,04 km (1.504 m), 2 h 40 min. Coll d'Escriu. Bifurcació. Cal agafar el camí d'enfront que surt de l'altra banda de la pista en direcció O i en pronunciada baixada. La pista se'n va a l'esquerra, al SO, i es retrobarà més avall. Quan se surt de nou a la pista (km 8,54, 1.340 m), es gira a la dreta (N). Més endavant, cal abandonar-la per un camí que s'enfila a mà dreta després d'haver deixat a l'esquerra el mas d'Escriu. Havent creuat el torrent de les Maleses, el camí s'endinsa per una fageda i remunta a ponent. 10,70 km (1.564 m), 3 h 42 min. Refugi de Sant Jordi, situat en un indret esplendorós. Gestionat per la Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya (FEEC). No obre tot l'any. Es continua ascendint en direcció NO entre el refugi i la font del Faig fins a l'ample coll de Pendís (km 11,48, 1.782 m), on es deixa el Berguedà i s'entra a la Cerdanya. Es travessa una pista i es pren el camí que, a l'altra banda, se'n va en direcció NO pel mig d'un bosc de pi i avets. El senderó va davallant per l'obaga de les Cireres i desemboca a una pista que cal seguir a la dreta (N). Es passa pel costat d'una font abeurador. 13,34 km (1.605 m), 4 h 43 min. Refugi dels Cortals de l'Ingla. No obre tot l'any. Cal entrar al tancat que envolta el refugi i girar a la dreta (E), en rodó, deixant l'edifici a l'esquerra, i anar a trobar, al llindar del bosc, el camí que remunta cap al N durant 700 m. Més amunt, es passa pel costat de la font Freda i, al km 15,22 (1.710 m), es conflueix amb la pista forestal de Riu de Cerdanya a la vall de l'Ingla. Cal seguir-la a l'esquerra (N) durant 170 m fins al collet del Cap del Ras, deixar-la i trencar a mà esquerra en direcció N/NO per una altra pista que acaba convertint-se en un senderó que descendeix serpentejant pel bosc. 20,32 km (1.089 m), 6 h 33 min. Pista de Beders a Coborriu. Es gira a l'esquerra (O), es passa pel costat del mas del Ponç i se surt a una altra pista, que se segueix a l'esquerra (SO). S'arriba, així, a l'església romànica de Sant Serni de Coborriu, davant de la qual es troba la pista de la vall de l'Ingla (km 21,04, 1.090 m), que es pren a la dreta (NO/N). 22,27 km (1.060 m), 7 h. Talló i la seva magnífica església romànica de Santa Maria. Es continua cap al NO/N. 23,21 km (1.028 m), 7 h 14 min. Plaça de Sant Roc de Bellver de Cerdanya. Fi de la tercera etapa. Elements d'interès de l'itinerari: Talló A només un quilòmetre del centre de Bellver de Cerdanya, es troba Talló. En aquest nucli, es troba l'esplèndida església de Santa Maria de Talló. Edifici monumental, considerat la catedral del romànic de la Cerdanya, presenta una antiga porta d'entrada de fusta ferrada oberta a ponent, protegida per un porxo. L'interior és format per una sola nau, del s. XI, amb un absis central i planta trapezial. Els s. XVI i XVIII va ser objecte d'importants remodelacions. Bellver de Cerdanya Té un centre històric molt ben conservat. L'antic nucli medieval, del s. XIII, es troba dalt d'un turó i el formen un conjunt de carrers empedrats i cases històriques. Destaca, per la seva bellesa, la plaça Porxada. Molt a prop, es troba l'església de Sant Jaume. Recents treballs d'excavació i restauració han permès recuperar una part de les antigues muralles i algunes torres de defensa, amb esplèndides vistes sobre la Cerdanya. La seva situació estratègica fa pensar que Bellver va ser la porta d'entrada a Catalunya de molts dels càtars que van arribar al Principat.
Més informació
[ES] Camí dels Bons Homes 3. Bagà-Bellver de Cerdanya
El Camí dels Bons Homes es un itinerario transpirenaico de largo alcance que discurre entre Berga y Foix (Ariège) inspirado en los recorridos utilizados por los cátaros durante los siglos XIII y XIV en el curso de su huida de Occitania. Se trata de una ruta de carácter internacional configurada como sendero de gran recorrido con el código GR 107, señalizada con marcas de pintura de color blanco y rojo, banderolas direccionales en los cruces e indicaciones informativas sobre el patrimonio y los servicios turísticos del entorno. El catarismo fue un fenómeno religioso que promovía una iglesia basada en la espiritualidad y la caridad, con un retorno a los valores más puros y sencillos del cristianismo primitivo. Surgió en Bulgaria en el s. XI; caballeros y mercaderes lo llevaron a Lombardía y Occitania durante los s. XII y XIII y se extendió por el Imperio Germánico, Provenza, Languedoc y el Pirineo catalán. Las comarcas del Berguedà, L'Alt Urgell y Cerdanya fueron puntos de penetración y difusión del catarismo. Los últimos reductos cátaros en Catalunya existieron hasta principios del s. XIV. La historia de los cátaros está fuertemente relacionada con el rumbo que tomó la Catalunya medieval. De hecho, la monarquía franca vio en la aniquilación del catarismo una excusa para su expansión hacia el sur a despecho de la embrionaria nación occitano-catalana que, muy probablemente, se hubiera acabado formando. La derrota de Muret (1213), donde murió el rey Pere I de Catalunya y Aragón, significó tanto el inicio del declive trágico del catarismo como un cambio sustancial de la política catalana, que, durante el reinado de Jaume I, giró al sur y al mar (los actuales País Valencià e Islas Baleares). En esta recopilación, se explica el tramo a pie que discurre entre Queralt (Berguedà) y Porta (Alta Cerdanya), repartido en cuatro etapas que suman 110 km de recorrido y más de 5.000 m de desnivel acumulado en subida y 4.600 m de bajada. Se añade también una variante de invierno de dos etapas que lleva de Bellver de Cerdanya a Porta pasando por Meranges, Guils de Cerdanya y el valle del río Querol. Hay una variante de 81,3 km que discurre entre el santuario del Miracle (Solsonès) y la población de Gósol, donde enlaza con el recorrido principal. Además, hay alternativas para seguir el camino a caballo y en bicicleta de montaña. Hay que tener en cuenta que en el período comprendido entre finales de octubre y mediados de mayo las partes altas de la travesía están cubiertas de nieve y ofrecen condiciones de alta montaña invernal. Ruta señalizada. Planteamiento práctico de la ruta. Tercera etapa: La travesía entre Berga y Porta se ha dividido en cuatro etapas. La envergadura es importante, por lo que puede ser aconsejable partir alguna en dos tramos o bien acortar su recorrido. Mediante un vehículo, esta tercera etapa se puede acortar, por ejemplo, ahorrándose los 4,43 km (1 h 14 min) de carretera asfaltada entre Bagà y el camino de Gréixer, o bien los 2,17 km (0 h 31 min) que hay entre Sant Serni de Coborriu y Bellver de Cerdanya. Descripción: 0,00 km (787 m). Bagà. Una vez visitados los puntos de interés de la villa y el centro de información del Parque Natural del Cadí-Moixeró (Centre del Parc), hay que ir hasta la carretera BV-4024 de Bagà al collado de Pal. Hay que seguir en dirección N durante más de 4 km, por lo que puede ser aconsejable hacerse acompañar en coche hasta el desvío de Gréixer. 4,43 km (1.000 m), 1 h 14 min. Desviación a Gréixer. Hay que dejar la carretera y girar a la izquierda (NO) por una pista que, más allá, deja a mano derecha el acceso a Gréixer. Se desemboca en otra pista, se gira a la izquierda (O) y se entra en el valle de la Fontbona. En seguida, empieza la subida hasta el collado de Escriu por el espléndido hayedo del Clot d'en Pere. 8,04 km (1.504 m), 2 h 40 min. Collado de Escriu. Bifurcación. Hay que tomar el camino de enfrente que sale del otro lado de la pista en dirección O y en pronunciada bajada. La pista se va a la izquierda, al SO, y se reencontrará más abajo. Cuando se sale de nuevo a la pista (km 8,54, 1.340 m), se gira a la derecha (N). Más adelante, hay que abandonarla por un camino que sube a mano derecha después de haber dejado a la izquierda la masía de Escriu. Habiendo cruzado el torrente de Les Maleses, el camino se adentra por un hayedo y remonta a poniente. 10,70 km (1.564 m), 3 h 42 min. Refugio de Sant Jordi, situado en un lugar esplendoroso. Gestionado por la Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya (FEEC). No abre todo el año. Se continúa ascendiendo en dirección NO entre el refugio y la fuente de El Faig hasta el ancho collado de Pendís (km 11,48, 1.782 m), donde se deja el Berguedà y se entra en la Cerdanya. Se cruza una pista y se toma el camino que, al otro lado, se va en dirección NO por un bosque de pinos y abetos. El sendero va descendiendo por la umbría de Les Cireres y desemboca en una pista que hay que seguir a la derecha (N). Se pasa junto a una fuente abrevadero. 13,34 km (1.605 m), 4 h 43 min. Refugio de Els Cortals de l'Ingla. No abre todo el año. Hay que entrar en el cercado que rodea el refugio y girar a la derecha (E), en redondo, dejando el edificio a la izquierda, e ir a encontrar, en el umbral del bosque, el camino que remonta hacia el N durante 700 m. Más arriba, se pasa junto a la fuente Freda y en el km 15,22 (1.710 m), se confluye con la pista forestal de Riu de Cerdanya al valle de L'Ingla. Hay que seguir a la izquierda (N) durante 170 m hasta el collado del Cap del Ras, dejarla y girar a la izquierda en dirección N/NO por otra pista que acaba convirtiéndose en un sendero que desciende serpenteando por el bosque. 20,32 km (1.089 m), 6 h 33 min. Pista de Beders a Coborriu. Se gira a la izquierda (O), se pasa junto a la masía del Ponç y se sale a otra pista, que se sigue a la izquierda (SO). Se llega, así, a la iglesia románica de Sant Serni de Coborriu, delante de la cual se encuentra la pista del valle de L'Ingla (km 21,04, 1.090 m), que se toma a la derecha (NO/N). 22,27 km (1.060 m), 7 h. Talló y su magnífica iglesia románica de Santa Maria. Se continúa hacia el NO/N. 23,21 km (1.028 m), 7 h 14 min. Plaza de Sant Roc de Bellver de Cerdanya. Fin de la tercera etapa. Elementos de interés del itinerario: Talló A sólo un kilómetro del centro de Bellver de Cerdanya, se encuentra Talló. En esta aldea, se encuentra la espléndida iglesia de Santa Maria de Talló. Edificio monumental, considerado la catedral del románico de la Cerdanya, presenta una antigua puerta de entrada de madera ferrata abierta a poniente, protegida por un porche. El interior está formado por una sola nave, del s. XI, con un ábside central y planta trapezoidal. Los s. XVI y XVIII fue objeto de importantes remodelaciones. Bellver de Cerdanya Tiene un centro histórico muy bien conservado. El antiguo núcleo medieval, del s. XIII, se encuentra sobre una colina y lo forman un conjunto de calles empedradas y casas históricas. Destaca, por su belleza, la plaza Porxada. Muy cerca, se encuentra la iglesia de Sant Jaume. Recientes trabajos de excavación y restauración han permitido recuperar una parte de las antiguas murallas y algunas torres de defensa, con espléndidas vistas sobre la Cerdanya. Su situación estratégica hace pensar que Bellver fue la puerta de entrada a Catalunya de muchos de los cátaros que llegaron al Principado.
Más información
Font: Generalitat de Catalunya, 31/12/11